Novosti
Najznačajnija infrastrukturna investicija na području Poreštine je projekt „Sustav odvodnje s uređajima za pročišćavanje otpadnih voda grada Poreča“ kojem je cilj unaprijediti kompletan sustav odvodnje tog područja na način da se postojeći kolektori rekonstruiraju i izgrade novi tamo gdje je potrebno priključiti nove korisnike. To će doprinijeti podizanju kvalitete života i očuvanju okoliša, posebno podzemnih voda i čistoće mora.
Na temelju članka 45., stavka 1. Zakona o vodama (Narodne novine, broj 66/19) i članka 5. Pravilnika o načinu konzultiranja i informiranja javnosti o nacrtu Strategije upravljanja vodama i Plana upravljanja vodnim područjima (Narodne novine, broj 48/14), na mrežnim stranicama Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja (https://mzoe.gov.hr/) i Hrvatskih voda (https://www.voda.hr/) objavljen je dokument pod naslovom Privremeni pregled značajnih vodnogospodarskih pitanja - 2019., kao i Standardni obrazac sadržaja dokumenta za savjetovanje, čime su započeli postupci konzultiranja i informiranja javnosti i zainteresirane javnosti. Rok za zaprimanje prijedloga, mišljenja i primjedbi je 6 mjeseci od dana objave dokumenta, odnosno do 30. travnja 2021. godine, i to putem elektroničke pošte na adresu (pzvp@voda.hr) ili putem redovite pošte na adresu: Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, Uprava vodnoga gospodarstva i zaštite mora, Radnička cesta 80, 10000 Zagreb.
![](/sites/default/files/styles/large/public/slike/novosti/2022-07/1_13.jpg?itok=Ma2hR0Zh)
Direktor Hrvatskih voda Zoran Đuroković nazočio je potpisivanju Ugovora o izradi studijske, projektne i druge tehničke dokumentacije te dokumentacije o nabavi na području aglomeracije Vladislavci, Vuka, Ernestinovo i Erdut, a potpisali su ga direktor Vodovoda Osijek d.o.o. Ivan Jukić i direktor Hidroing d.o.o Vjekoslav Abičić. Vrijednost ugovora iznosi 16.87 milijuna kuna s PDV-om, a rok za izvršenje je 36 mjeseci.
![](/sites/default/files/styles/large/public/slike/novosti/2022-07/poplava_zg_1964_1_0_0.jpg?itok=OEnu_j24)
Od najveće prirodne katastrofe koja je pogodila Zagreb prošlo je 56 godina. Zbog dugotrajne kiše u gornjem toku rijeke Save došlo je do porasta vodostaja rijeke i ona se izlila u noći s 25. na 26. listopad 1964. godine, probila je nasipe i poplavila trećinu grada. U 8 sati ujutro bio je izmjeren vodostaj 514 centimetara. U starom dijelu Zagreba uzbunu su oglasila zvona, dok u ostatku grada nije oglašena nikakva uzbuna. Vijesti na radiju i televiziji su prekasno objavljene i građani nisu alarmirani na vrijeme.
![](/sites/default/files/styles/large/public/slike/novosti/2022-07/e62da903-a1fa-4cca-918b-f76fac0bd2ee.jpg?itok=O0SsBIdQ)
U Kaštel Štafiliću obilježen je početak radova na izgradnji dijela sekundarne kanalizacijske i vodoopskrbne mreže na području grada Kaštela, a otvorenju su prisustvovali ministar gospodarstva i održivog razvoja Tomislav Ćorić, župan Splitsko – dalmatinske županije Blaženko Boban, gradonačelnik grada Kaštela Denis Ivanović, generalni direktor Hrvatskih voda Zoran Đuroković te direktor Vodovoda i kanalizacije d.o.o Split Tomislav Šuta.
![](/sites/default/files/styles/large/public/slike/novosti/2022-07/sruuk.jpg?itok=dHDjf7LA)
Obilježen je Međunarodni dan smanjenja rizika od katastrofa posvećen očuvanju okoliša i sprečavanju rizika od prirodnih katastrofa. Ova inicijativa je započela 1989. godine nakon poziva Opće skupštine Ujedinjenih naroda koja Međunarodni dan smanjenja rizika od katastrofa vidi kao način promoviranja kulture svijesti o rizicima i smanjenju rizika što uključuje prevenciju katastrofa, ublažavanje posljedica i spremnost na odgovor. Do 2009. godine kao dan smanjenja rizika obilježavala se druga srijeda u listopadu, a nakon 2009. godine usvojen je 11. listopada kao Međunarodni dan smanjenja rizika od katastrofa.
U sjedištu Hrvatskih voda, Ulica grada Vukovara 220, Zagreb, kao i u svim izdvojenim ustrojstvenim jedinicama Hrvatskih voda do daljnjega se nalaže obvezno nošenje maski svim zaposlenicima prilikom ulaska i kretanja u poslovnim prostorijama gdje nije moguća fizička distanca od najmanje 2 metra, boravka u restoranu (osim dok sjede na svojim mjestima i konzumiraju hranu, piće ili napitke) te ulaska u sobu kolega i suradnika. U uredima u kojima se ne može osigurati međusobna fizička distanca od najmanje 2 metra zaposlenici su dužni koristiti masku za lice ili medicinsku masku. Masku za lice ili medicinsku masku treba koristiti na način da prekriva nos i usta.
![](/sites/default/files/styles/large/public/slike/novosti/2022-07/opuzen.jpg?itok=dQSUwv2j)
U Opuzenu su svečano otvoreni radovi izgradnje Centra obrane od poplava Hrvatskih voda i radovi izgradnje kanalizacijskog sustava na području grada Opuzena i općine Slivno (Mala Neretva)
![](/sites/default/files/styles/large/public/slike/novosti/2022-07/slika_6.jpg?itok=sU1BC6AM)
Močvare su iznimno vrijedna staništa i središte su bioraznolikosti biljaka i životinja te se često uspoređuju s tropskim kišnim šumama. Velika količina hrane privlači i organizme koji nisu usko vezani za močvaru.
Močvare su plitke vode stajaćice, odnosno tlo natopljeno najčešće slatkom vodom, koje se odlikuje niskom pH vrijednošću i stanište su za mnoge biljne i životinjske vrste, kao što su vodozemci, ribe, ptice, kukci, gmazovi i sisavci. Nakon oceana močvarna staništa predstavljaju dom najvećem broju životinjskih vrsta - čak za njih 40%.
![](/sites/default/files/styles/large/public/slike/novosti/2022-07/neretva_od_granice_do_usca.jpg?itok=kwSK7XGv)
Za potrebe smanjenja poplavnih rizika na području sustava obrane od poplava „Velika Neretva“ iz zraka je snimljena prekrasna rijeka Neretva.
![](/sites/default/files/styles/large/public/slike/novosti/2022-07/slika_3_obnova_stanista_na_pilot_podrucju_carna.jpg?itok=VD7BmBIq)
Projekt WetlandRestore prvi je primjer prekogranične suradnje na obnovi močvarnih područja i integriranom upravljanju močvarama na području Hrvatske i Srbije. Pružit će primjere najbolje prakse kako se potrebe upravljanja vodama mogu povezati s potrebama očuvanja prirode i kako obje mogu dovesti do održivog upravljanja vodnim ekosustavima te će ponuditi rješenja kako prevladati različite sektorske pristupe u upravljanju močvarnim područjima i tako postići održivo očuvanje važnog europskog ekosustava.
![](/sites/default/files/styles/large/public/slike/novosti/2022-07/img_20200915_111513_1.jpg?itok=aZ_FmWPQ)
Povodom 144. obljetnice vodnog gospodarstva i Dana Hrvatskih voda dodijeljena su godišnja priznanja za stručne i znanstvene radove. Priznanja Hrvatskih voda tradicionalno se dodjeljuju već 22. godinu zaredom za najbolje diplomske radove te disertaciju i najbolje djelo iz hidrotehnike i vodnog gospodarstva.
![](/sites/default/files/styles/large/public/slike/novosti/2022-07/061.jpg?itok=9Vx0nuR2)
Daleko u povijest sežu počeci vodnoga gospodarstva u Hrvatskoj iz kojeg su, tijekom godina, nastale Hrvatske vode kao neprofitna pravna osoba. Rijetko koja institucija u Hrvatskoj se može pohvaliti tradicijom dugom gotovo stoljeće i pol, a vodno gospodarstvo danas ima iznimnu ulogu u društvenom i gospodarskom razvoju Hrvatske jer voda je neprocjenjiv prirodni resurs.
![](/sites/default/files/styles/large/public/slike/novosti/2022-07/img_20200904_143030.jpg?itok=IGZEyYiE)
Uoči obilježavanja 144 godine organiziranog upravljanja vodama u Hrvatskoj izašao je novi broj časopisa Hrvatska vodoprivreda broj 232 posvećen aktualnim temama i suradnji na području vodnoga gospodarstva te integralnog upravljanja vodama.
![](/sites/default/files/styles/large/public/slike/novosti/2022-07/zrmanja_6.jpg?itok=_LIBadx_)
Zrmanja pripada skupini najljepših i najuzbudljivijih europskih rijeka sa savršeno bistrom vodom, veličanstvenim kanjonom i čarobnim vodopadima.
![](/sites/default/files/styles/large/public/slike/novosti/2022-07/otoci_3.jpg?itok=rFfqoxiC)
Hrvatska obala s otocima spada u najrazvedenije obale na svijetu. Duž obale ima 1244 otoka, otočića, hridi i grebena, pa se Hrvatska opravdano naziva „zemljom tisuću otoka“. Hrvatsko otočje sastoji se od 78 otoka, 524 otočića i 642 hridi i grebena.